– Mat er ikke bare mat når man vet hvordan ulike typer matproduksjon påvirker livet i og på jorda!
Clea er utdanna agronom i økologisk landbruk ved SJH. Kunnskapen om råvarene sitt opphav, fotavtrykk og kvalitet har ho sia tatt med seg inn i kokkefaget. Og det smakar! Dei tilsette og elevane ved SJH kan skriva under på det, etter Clea si praksisperiode i skulen si kantine hausten 2017. I dette intervjuet fortel ho korleis tida på SJH har prega henne og det ho gjer i dag.
- Kvifor byrja du på SJH?
– Det var nok et ønske om å komme tettere på røttene på flere plan og å kunne holde på med noe meningsfullt på lengre sikt.
- Når var du elev på SJH?
– Jeg gikk på SJH fra 2011 til 2013.
- Kva arbeider du med no?
– Fra jord til bord har alltid vært en stor interesse. Så det ga mening for meg å kombinere de to interessene, og å gjøre det ved å ta en kokkeutdannelse etter agronomutdannelsen på SJH. Om et år kan jeg kalle meg ferdigutdannet kokk.
- Korleis har tida på skulen påverka deg og det du gjer i dag?
– Faglig sett var årene på SJH skikkelig innholdsrike og det var fantastisk å være en del av et så spennende fagmiljø. Å ha tid til å fordype seg, ha flotte folk rundt seg som interesserte seg for det samme som en selv, å bli bombardert med ny viten fra kunnskapsrike lærere som brant for faget sitt og å møte verden utenfor SJH gjennom gårdsbesøk, kurs, seminarer og ulike foredragsholdere var gull verdt.
– På det personlige plan, kan jeg si helt fra dypet av hjertet at det å begynne på SJH er et av de viktigste valg jeg har tatt i livet mitt. Så utrolig mange fine øyeblikk og viktige relasjoner. Det at folk kommer med ulike bakgrunner, ulike dialekter og i alle aldre, skaper en utrolig god dynamikk både faglig og sosialt. Jeg tror det å lære noe helt grunnleggende om livet i og på jorden, gjør at man kommer i kontakt med noe dypere i seg selv. Litt klisjé, men sånn føltes det i alle fall for meg.
– Omgivelsene rundt skolen og det å bo på en så liten plass har også hatt stor betydning for hva jeg vektlegger i livet mitt i dag. Viktigheten av å ha naturen rett utenfor døren, og hvor mye det påvirker kropp og sjel, er noe som er blitt enda mer tydelig for meg etter tiden på SJH.
– Det å være utdannet agronom har også hatt stor innflytelse på mine valg under kokkeutdannelsen og på hva slags kokk jeg har lyst til å bli. Jeg har jobbet ulike plasser i ulike land og prøvd alt fra et lokalt spisested til en Michelin-restaurant, fine dining og kantinekjøkken. Felles for alle plassene har vært at man har lagt vekt på å lage alt fra bunnen av, brukt frukt og grønt i sesong, hatt egne hager/plantekasser, kjøpt mest mulig lokalt, økologisk eller biodynamisk, tenkt på dyrevelferd, bærekraftig fiske og prøvd å minimere matsvinn. Så de stedene jeg har vært i praksis har jeg ikke bare valgt ut ifra deres oppgave med å gjøre folk mette og å stimulere dem sensorisk, men det har også vært viktig for meg at de hadde en grønn profil. Agronomutdannelsen gjør at man ser med andre øyne på kokkefaget og bransjen generelt. Mat er ikke bare mat når man vet hvordan ulike typer matproduksjon påvirker livet i og på jorda, nå og i fremtiden!
– Så selv om jeg ikke driver som bonde i dag, har tiden på SJH i stor grad formet måten jeg tenker og agerer på i verden.
- Kva er dei beste minna frå SJH?
– For meg er duftene på SJH noe helt spesielt.
Særlig fjøslukten – ingen er i tvil om hvilke elever som har fjøsuke. Og jeg elsker den lukten, hvis man kunne kjøpt den på glass for å lukte på den en gang i blant, hadde jeg gjort det!
Duften av fine omgivelser som danner rammen rundt noen fantastiske minner.
– Noen av minnene omfatter russisk-popmusikk-dans i peisestuen, ville fester på hjemmelaget cider, en rask tur til Borstova for så å bli hengende i en tidslomme i flere timer med masse snikksnakk om alt og ingenting. Votte-, sokke- og genserproduksjon til den store gullmedalje i fagtimene samtidig med flittig notering. Morgenbading i mørket i fjorden om vinteren og frokost med blå lepper i potethuset etterpå. Steinovnen i grindbygget med pizzabaking om kvelden og morgengrøt dagen etter. Dugnad og fellesånd, oldboys-fotball hvor kjønn og alder var sekundært. Spikring i verkstedet, garving av skinn, matprosjekter med fermentering, sylting og baking med surdeig. Norske medelever som syklet opp til utkikkspunktet – uforståelig for en danske som blir andpusten bare ved å se en bakke. Vandretur om sommeren på bare tær. Skiturer om vinteren med geitepølse og brunost på skiven og Kvikk Lunsj etterpå. Blåtur med stjernekikking og noe varmt på termosen. Padling i solen i kajakk og roing i trebåter som setter en tilbake til en annen tid. Sanking av diverse urter til tinktur, hjemmelaget sjampo, salver, osv. Hagejobbing for lokalbefolkningen hvor kaffe og kake selvsagt var inkludert. Turer til Sinjarheim og hytta i Rasmusdalen med prøvefisking og reinsdyrsjakt. På SJH var det ikke bare hytte, men kurs på kurs på kurs, så det ble alt fra spinnekurs til sveipekurs, folkedans og swingkurs. Og sist, men ikke minst, den ubeskrivelige gleden over solens gjensyn etter noen måneders vinterhi.
- Kvifor er økologi viktig?
– Økologi gir et godt bud på en fornuftig landbruks- og matproduksjon. En produksjon som ikke bare driver rovdrift på jordens ressurser, men istedenfor fokuserer på bærekraft, diversitet og som er helhetsorientert. Økologien gir oss handlerom i forhold til å finne konkrete løsninger på den problematikken vi står overfor i nåtiden og i fremtiden. Kombinasjonen av økologi blandet med ydmykhet og nysgjerrighet overfor alt det vi ennå ikke vet og en åpenhet i forhold til at vi kanskje må gjøre ting på helt andre måter fremover gir håp for fremtiden.
- Kva er planane vidare?
– Vitenskapen har bevist at det å rote i jorda stimulerer hjernen til å produsere mer serotonin/lykkestoff. Jeg vil fortsette å stikke hendene i jorda og kokkelere, for vitenskap eller ei, jeg kan ikke la være!
– Til hva fremtiden ellers bringer kan jeg kun si “me får sjao”… 🙂